KURZUS: Járműfenntartás, diagnosztika

MODUL: II. modul: Gépjárművek üzemeltetése

12. lecke: A gépjárművek elhasználódását előidéző okok

| A lecke célja: a gépész- és járműmérnök hallgatók megismertetése azokkal a mechanizmusokkal, amelyek az üzemeltetés folyamán az alkatrészek és a járművek elhasználódásához, tönkremeneteléhez vezetnek.
Követelmények: a jármű- és alkatrész elhasználódást előidéző okok, jelenségek és hatásmechanizmusok megismerése és ezek üzemeltetésre gyakorolt hatásának a vizsgálata.
A tananyag elsajátításának becsült időszükséglete: 2×45 perc
A leckében előforduló kulcsfogalmak: Közvetlen elhasználódás, közvetett elhasználódás, súrlódás, kopás, kifáradás, deformáció, kavitáció, erózió
A gépjárművek elhasználódását előidéző okok
A gépjárműveket üzemeltetés közben különböző hatások érik, melyek az alkatrészek elhasználódását, meghibásodását okozzák. A rongálódások okai lehetnek:
Közvetlen okok
Azok az okok, amelyek megjelenése közvetlenül okozza az alkatrész tönkremenetelét. Ezek a következők:
természetes elhasználódás, helytelen tervezés, helytelen gyártástechnológia, gyártási hibák, helytelen javítástechnológia, javítási hibák.
Közvetett okok
Azok az okok amelyek nem közvetlenül a megjelenésükkel okozzák az alkatrész tönkremenetelét, hanem a tönkremenetelükkel hozzák létre azokat a körülményeket, amely miatt más alkatrészek tönkre mennek.
Erre jó példa belsőégésű motor esetén a vezérműszíj elszakadása, ami alapvetően nem egy költséges alkatrész és a cseréje sem bonyolult, viszont a vezérműszíj elszakadásával megszűnik a főtengely és a vezérműtengely közötti kényszerkapcsolat, aminek következtében a szívó- és kipufogószelepek nekiütköznek a dugattyú tetőjének és ezáltal a szelepek elgörbülnek, a dugattyú pedig megsérül. Az itt bemutatott példa jól szemlélteti, hogy egy egyszerű olcsó alkatrész tönkremenetele is okozhat járulékosan nagymértékű meghibásodást.
Fajtái:
más alkatrészek rongálódásából adódó meghibásodás, szakszerűtlen üzemeltetésből adódó meghibásodás.
A természetes elhasználódásról akkor beszélünk, ha a vizsgált alkatrész, vagy fődarab gazdasági szempontból kielégítető üzemidő után, rendeltetésszerű igénybevétel következtében műszakilag már nem felel meg, gazdaságosan nem üzemeltethető.
Okai:
kopás, az anyag kifáradásából származó elhasználódás, repedés, törés deformáció korróziós elhasználódás.
Kopás
Olyan károsodást okozó folyamat, amely úgynevezett koptatóerők hatására két érintkező felület között jön létre. A kopás során a felületekről apró anyagrészecskék válnak le, melyek az alkatrész, alkatrészek méret, illetve tömegcsökkenését, az üzemeltetés szempontjából káros elváltozást okozzák.
Az elváltozások kiterjedhetnek a felület fizikai, kémiai, szövetszerkezeti, mechanikai tulajdonságainak módosulására is, valamint a munkavégző képesség csökkenésén kívül számos további meghibásodás: repedés, törés, berágódás forrásai lehetnek.
Súrlódás
Az egymáson elmozduló agyagok rétegeiben a mozgással ellentétes irányban fellépő erőhatás.
Lehetséges módjai: csúszó, gördülő, hengerlő(forgatási), lökésszerű
Lehet még: mozgósúrlódás, nyugalmi súrlódás.
Súrlódási viszonyszám:
μ= F s F n (Coulomb 1785)
A súrlódás mint mechanikai energia veszteség:
W s=F s⋅l= F n⋅μ⋅l (Fleischer)
Néhány jellemző súrlódási érték
Csúszósurlódás: | μ (súrlódási tényező)
száraz: | 0,1...1,0
határkenés: | 0,05...0,2
folyadékkenés: | 0,002...0,01
fékbetét, fékdob | 0,35
1. táblázat
A kopás keletkezésének előfeltételei:
kopás pár, kopási pár viszonylagos mozgása, normális irányú erő a kopás párok között, egy közbenső anyag jelenléte a kopás párok között,
A kopás keletkezésének előfeltételei
1. ábra
A kopásokat meghatározása a kopás párok:
halmazállapota, szerkezeti tulajdonság, szilárdsági értékei, keménysége, felületi érdessége és, alakja jellemzik.
Jellemző még:
az elmozdulás módja, elmozdulás nagysága, az elmozdulás időbeli lefolyása, erőátadások nagysága, iránya és módja.
Nagy jelentőségű a "közbenső anyag" tulajdonsága:
szilárd szilárd szemcsés folyékony képlékeny gőz, gáznemű, vagy ezek keveréke.
A műszaki éltben előforduló kopásformák:
hegedéses, vagy adhéziós, oxidációs, abráziós, fáradásos (pitting), oxidáció (fretting), erózió, kavitáció.
A műszaki éltben előforduló kopás formák
Adhéziós vagy hegedéses kopás
Fémes anyagok között jön létre, ha "p>>" és v ≈ 1-2 m/s, és az érintkező felületek között nincs harmadik anyag (olaj, oxid réteg stb.).
Az érintkezési felületeken a lokális fajlagos nyomás nagyobb, mint az egyik anyag folyáshatára, amely a felületi rétegek, érdességi csúcsok képlékeny alakváltozását okozza (hidegkopás).
Nagy a kopási sebesség (10-15 μm/h ).
Fajtái:
hidegkopás, melegkopás,
Melegkopás: a mechanizmusa megegyezik az előzőekben leírtakkal, azonban magas hőmérsékleten, és nagy súrlódási sebességek mellett következik be.
Pl. forgattyús tengelyek, bütykös tengelyek, fogaskerekek.
Hideghegedés pl. lassújáratú, nagy terhelésű tengelyek csapok.
Az adhéziós kopás hatásmechanizmusa
2. ábra
Oxidációs kopás
A nagy terhelés okozta alak változáskövetkeztében a felületi réteg súrlódásos felhevülése és lokális képlékeny alakítottsága miatt megnő a gázoldó képesség, illetve a vegyület képződési aktivitás, ez pedig igen kemény oxidréteg kialakulásához vezet.
Az oxidréteg vékony hártya szerű réteg formájában leválik. A kopási sebesség néhány tized μm/h . Mind csúszó, mind gördülő súrlódás hatására bekövetkezik. Pl. hengerperselyek, fogaskerekek felülete, gördülőcsapágy (kis terhelés).
A megmunkált alkatrészek felületi rétegződése
3. ábra
Az oxidációs kopás hatásmechanizmusa
4. ábra
Abráziós kopás
Kéttest abrázió
Az egymáson elmozduló anyagok keménysége annyira különbözik, hogy a keményebb anyag kiálló csúcsai mozgás közben mélyedéseket, karcolásokat készítenek a lágyabb felületbe, ezáltal a lágy anyag mennyisége folyamatosan csökken.
A kéttest abráziós kopás hatásmechanizmusa
5. ábra
Háromtest abrázió
Az egymáson elmozduló felületek közé viszonylag apró szemű kemény ún. abraziv anyag(pór, oxidréteg) kerül, amely a lágyabb anyagba beágyazódva védi azt a keményebb anyaggal szemben, miközben mikro forgácsokat választ le annak felületéről.
A leggyakoribb kopásfajta, amely minden súrlódó, csúszó gépalkatrész elhasználódásában részt vesz valamilyen arányban.
Kopás sebesség 7-8 μm/h .
A háromtest abráziós kopás hatásmechanizmusa
6. ábra
Fáradásos kopás (pitting)
Dinamikus ismétlődő igénybevétel esetén gördülő mozgás hatására az alkatrészek felületi rétegei elfáradnak, apró ún. mikrorepedések keletkeznek, majd ezen repedések tovább terjednek és ennek eredményeként a felületi réteg lepattogzódik, kigödrösödik.
A gördülőpályába ébredő Hertz feszültség, amelyet a gördülőelem hoz létre benne.
7. ábra
A fáradásos kopást magyarázó Hertz feszültség meghatározása:
Eredő rugalmassági modulus különböző érintkező anyagoknál:
1 E = 1 2⋅( 1 E 1 + 1 E 2 ) .
A helyettesítő sugár meghatározása (az előjel a görbület irányára utal):
1 r = 1 r 1 ± 1 r 2 .
A fentiek alapján a maximális nyomás mértéke:
P m a x 3 = 1,5⋅F⋅ E 2 π 3 ⋅ r 2 ⋅ ( 1− ν 2 ) 2 .
Legkritikusabb a felület alatt ébredő, a felülettel párhuzamos nyírófeszültség, amelyet még gyorsítják a felületi feszültségek és inhomogenitások.
A fáradásos kopás hatásmechanizmusa
8. ábra
Ez a fajta kopás legfőképpen a gördülő csapágyakban tapasztalható.
Súrlódásos oxidáció (fretting): (az előző négy alapesetet magában foglalja)
A súrlódási folyamatot erős oxidáció kíséri. Rezgéssel gyorsított kontakt oxidáció, mely egymáshoz képest rezgő felületeknél jelentkezik. A rezgés kis amplitúdójú (1-5 μm ) és közepes frekvenciájú (5-100 Hz).
A felületet fekete, vagy vörösesbarna lerakodás, oxidréteg borítja, valamint megfigyelhetők az adhéziós, abráziós kopásnyomai, ill. a gödrösödés, pittingesedés.
Gyorskopást, ill. berágódást okoz Csökkenti az alkatrész kifáradási határát ezáltal repedést, törést okoz.
Pl. gördülőcsapágyak, bordás kötések, csapszeg-furat érintkező felületei, ill. szegecskötések.
Erózió
Erózió: szilárd anyagrészecskék, ill. folyadékcseppek okozzák, amelyek egy adott alkatrész felületére nagy sebességgel becsapódnak. Az ütközés hatására repedések, kitöredezések, gödrösödések keletkeznek.
Az Erózió hatásmechanizmusa
9. ábra
E m = 1 2 ⋅m⋅ v 2
E ü = E 2 − E 1 = 1 2 ⋅m⋅ v 2 2 − 1 2 ⋅m⋅ v 1 2
Az inpulzus tétel alapján meghatározható az erőlökés mértéke
F=m⋅a=m⋅ Δ v Δ t
F⋅Δ t=m⋅Δ v=m⋅( v 2 − v 1 )=m⋅ v 2 −m⋅ v 1 = I 1 − I 2 =Δ I
Ebből meghatározható az erőlökés mértéke, amely az edényzet falát roncsolja:
F⋅Δ t=Δ I
Kavitáció
Nagy sebességgel áramló folyadékban jön létre, a képződő buborékok nyomásváltozás hatására összeroppannak. Az alkatrész felületén fáradásos jellegű kopást, kigödrösödést okoz.
A kavitáció keletkezésének körülményei
10. ábra
A kavítáció hatásmechanizmusa
11. ábra
A kavitáció mértéke függ:
a buborék felületi energiájától, a folyadék felületi feszültségétől, viszkozitásától, gőznyomástól.
A kopási folyamat időbeni lefolyása
Három jellegzetes kopási folyamat létezik:
1. | progresszív kopási folyamat, szilárd fémes anyag száraz súrlódása (erős berágódási hajlam),
2. | degresszív kopási folyamat (gépjárművek bejáródása, megmunkálási érdesség csökkenés, hordozó felület nő, a kopás csökken),
3. | lineáris kopás(finoman megmunkált csúszópár, folyadék súrlódás).
Különböző típusú kopások időbeni lefutása
12. ábra
Siklócsapágyak kopási folyamatai:
Tb bejáratási szakasz: érdes felület, gyors kopás => növekvő felületi simaság => csökkenő kopás,
Tü üzemeltetési szakasz: helyesen méretezett, hidrodinamikusan kent csúszócsapágyazásnál szennyeződés mentes kenőanyag mellett tartós üzem alatt (leállás-indítás nélkül) kopás nincs.
Siklócsapágy üzemi viszonyai
13. ábra
Siklócsapágyak súrlódási viszonyaira Stribek végzett vizsgálatokat.
Stribek diagram: a súrlódási tényező üzem közbeni változása a csap kerületi sebességének függvényében
Stribek diagram
14. ábra
Hagyományos csapágyaknál általában érvényes:
Vmax/Vopt aránya ( 100/3 Tü/Tb aránya ( 100/1
A siklócsapágyak kopásának időbeni lefolyása
15. ábra
Ábrázolni lehet még mindkét alkatrész kopás mennyiség változását a Tidő függvényében.
A siklócsapágy csapjának és csapágyperselyének kopásmechanizmusa
16. ábra
V kopás =tan⁡α= ( s max − s üzemi ) 2 T üzemi
A kopások mérése
Hosszmérés, Tömegmérés, Olajminta elemzés, Radioaktív izotópos mérés, Ferrográfiás olajanalízis Egyéb tribodiagnosztikai mérések
Hosszmérés
A hosszmérés lényege, hogy a vizsgált csap tengelyvonalára elhelyeznek egy Vickers keménység mérési nyomot (136°-os gúla), melynek megmérik a tengelyvonalra illesztett csúcstávolságát (D), majd beépítik az alkatrészt és járatják azt, majd kiszerelik és újból megmérik a tengelyvonalra illesztett csúcstávolságot (d). A két méretből meghatározzák a kopás mértékét a következő módon (17. ábra):
h= D−d 7
A kopás meghatározása hosszméréssel
17. ábra
Tömegmérés
A tömegmérés lényege, hogy a vizsgálandó alkatrészt:
megtisztítják, majd egy megfelelő pontosságú mérleggel megmérik, ezt követően beépítik, adott ideig üzemeltetik, majd kiszerelik, újból megmérik,
a két mérés közti különbség a lekopott anyagmennyiség.
Olajminta elemzés
Az olajminta elemzés lényege, hogy az üzemelés közben lekopott fém részecskék a rendszert kenő olajba kerülnek, tehát az olajból való mintavétellel és annak minőségi és mennyiségi vizsgálatával meghatározható a kopadék mennyisége és a kopadék származási helye.
Radioaktív izotópos mérés
A radioaktív izotópos kopásvizsgálat, esetén a vizsgálandó alkatrészek felületét aktiválják. A kopás intenzitása az olajban található radioaktív részecskék nyomon követésével mérhető. A módszerrel a kopás sebessége folyamatosan mérhető, rendkívül érzékeny, viszonylag kis kopások is jól mérhetők vele. Ha az aktiválás kis felületre korlátozódik, akkor helyi kopások is kimutathatok. Az eljárással mért kopásérték átlagérték.
Ferrográfiás olajanalízis
A ferrográfiás olaj analízis olyan vizsgálati eljárás, amely folyamán a ferromágneses kopadékokat választják ki a kenőolajból egy üveglap és egy elektromágnes segítségével (18. ábra), és ezeket a kopadékokat vizsgálják.
Ferrográfiás olajanalizis
18. ábra
Kifáradás
Az egymáson elmozduló, forgó, lengő változó terhelési viszonyok között üzemelő alkatrészek a változó irányú és nagyságú igénybevételek hatására kifáradnak.
A gépjárművekben sok ilyen alkatrész van.
Törés esetén további alkatrészek rongálódásával üzemképtelenséget vagy közúti balesetet okozhat. Fontos a törés előtti csere (ha van rá lehetőség).
Az alkatrészek kifáradása következő paraméterek ismeretében határozható meg (17. ábra):
σ M : az alkatrészt terhelő középfeszültség [Mpa], σ A : a középfeszültség körül ingadozó feszültség amplitúdó [Mpa], N: terhelésváltozások száma [db], p: az alkatrész tönkremeneteli valószínűsége [%]
A kifáradást meghatározó paraméterek által létrehozott kifáradási felület
19. ábra
Ha a határpontifelületen kijelölünk egy pontot (Q*) az a következő módon határozható meg.
Q*( σ A *, N*, σ M *, p)
Az alkatrészek kifáradásnak a vizsgálatánál a Wöhler görbe azt a kétváltozós ( σ A , N) függvényt mutatja meg (18. ábra), amelyet a következő összefüggés ír le:
A φ kisérletek folyamán meghatározott tapasztalati állandó.
Ha a 17. ábra vizsgálatakor a paraméterek közül egyet-egyet megkötünk, akkor megkapjuk a High diagrammot, vagy a Wöhler görbét:
N = áll. => High diagramm, σ M = áll. => Wöhler görbe,
Kifáradási törések jellemzőit általában Wöhler-diagram segítségével határozzák meg, amelyet kísérleti úton fárasztó vizsgálatok segítségével adnak meg.
Wöhlergörbe
20. ábra
Logaritmikus Wöhlergörbe
Logaritmikus Wöhler görbe
21. ábra
Ha a munkadarabot huzamosabb ideig a károsodási vonal felett terheljük, akkor idővel eltörik.
Acéloknál a határ 3...10...millió terhelés változás. Ezt nevezzük kifáradási határnak.
Ehhez a terhelés változási határszámhoz tartozó feszültséget az anyag végtelen sok terhelésváltozás mellett is törés nélkül elviseli.
Az alkatrészek törésének 90%-a fáradásos törés:
anyaghiba 10% konstrukciós hiba 15% gyártási hiba 35% üzemeltetési, fenntartási hiba 40%.
A fáradás folyamata
Az anyag rugalmas alakváltozása rácsdeformációt okoz, a kristály keményedésével, majd később mikro repedésekkel jár együtt.
A kifáradás folyamata kristályrács (mikro) szinten:
1. | Egy kristályszerkezeti keresztmetszetben a feszültség eloszlás nem homogén, ezért az állandó alakváltozás a kristályon belül elcsúszást okoz.
2. | Repedés képződés: kristályon belüli anyagszétválás (szubmikroszkopikus repedés).
3. | Repedés terjedés: a szubmikroszkopikus repedések hatására keletkező feszültségi csúcsok okozzák.
Az alkatrész érő külső erőhatás következtében létrejövő rácsparaméter változás egy kristályrácsban
22. ábra
a) Térközepes köbös rácsszerkezetű ferrit rácsot külső húzó terhelés éri, b) egy rácsparaméter megváltozik, torzul a fém rács, miközben megváltozik a terhelőerő iránya, c) a rácsparaméter ismét változik, miközben megint megváltozik a terhelőerő iránya, d) majd vissza áll az eredeti állapot.
A bemutatott folyamat addig ismétlődik, amíg a fémkristály legsűrűbb atom síkján létre nem jön egy atomsor átbillenése, amely a mikrorepedés keletkezése.
A kifáradás folyamata makroszinten:
Repedés kezdete Repedés terjedése Terhelési határvonalak Fáradt törés: matt, sima felületű, kagylós töret A teherviselő keresztmetszet egyre csökken Végső fázisban a terhelés meghaladja a statikus szilárdságot Rideg törés: csillogó, szemcsés töret
Általában a felületekről indul el kis hajszálrepedésekkel, ezek pedig az éles sarok, ékhorony, felületi sérülés, durva felületi megmunkálás stb.
A fáradás folyamata különböző igénybevételek alapján
23. ábra
Deformáció
Felületen vagy teljes keresztmetszetben bekövetkezett bekövetkező deformációk. Felületi: tömörítés, kitüremkedés, Teljes keresztmetszetben: hajlás, nyúlás, zömülés.
Pl. csapágy tartó agyakban, sebességváltó házakban.
Természetellenes rongálódások:
Helytelen tervezésből fakadó elhasználódás
Ha az alkatrész nem felel meg az igénybevételnek, rövid üzemidő után használhatatlanná válik.
Az alkatrész helytelen méretezése, helytelen anyagválasztás, nem megfelelő anyagkiképzés.
Helytelen gyártástechnológiából
Helytelenül előirt technológiából is származhatnak rongálódások. Gyártástechnológia hiányossága, pontatlansága okozta: hőkezelési hibák (fogaskerék, csapszeg), hegesztési hibák, öntési hibák, kovácsolási hibák.

| Teszt kérdések
1. Válassza ki a közvetett alkatrész elhasználódási okokat!
| helytelen tervezés
| más alkatrészek rongálódása
| helytelen gyártástechnológia
| gyártási hibák
2. Válassza ki a közvetett alkatrész elhasználódási okokat!
| természetes elhasználódás
| helytelen javítástechnológia
| szakszerűtlen üzemeltetés
| javítási hibák
3. Melyik állítás érvényes az adhéziós (hegedéses) kopásra?
| A leggyakoribb kopásfajta, amely minden súrlódó, csúszó gépalkatrész elhasználódásában részt vesz valamilyen arányban.
| Az oxidréteg vékony hártyaszerű réteg formájában leválik.
| Az érintkezési felületeken a lokális fajlagos nyomás nagyobb, mint az egyik anyag folyáshatára, amely a felületi rétegek, érdességi csúcsok képlékeny alakváltozását okozza.
| A felületet fekete, vagy vörösesbarna lerakodás, oxidréteg borítja, valamint megfigyelhetők az adhéziós, abráziós kopásnyomai, ill. a gödrösödés, pittingesedés.
| Ez a fajta kopás legfőképpen a gördülő csapágyakban tapasztalható.
| Az egymáson elmozduló anyagok keménysége annyira különbözik, hogy a keményebb anyag kiálló csúcsai mozgás közben mélyedéseket, karcolásokat készítenek a lágyabb felületbe, ezáltal a lágy anyag mennyisége folyamatosan csökken.
| Két fajtája van a hidegkopás, és a meleg kopás.
| Legkritikusabb a felület alatt ébredő, a felülettel párhuzamos nyírófeszültség, és gyorsítják a felületi feszültségek és inhomogenitások.
| A nagy terhelés okozta alak változáskövetkeztében a felületi réteg súrlódásos felhevülése és lokális képlékeny alakítottsága miatt megnő a gázoldó képesség, illetve a vegyületképződési aktivitás, ez pedig igen kemény oxidréteg kialakulásához
4. Melyik állítás érvényes az adhéziós (hegedéses) kopásra?
| A súrlódási folyamatot erős oxidáció kíséri. Rezgéssel gyorsított kontakt oxidáció, mely egymáshoz képest rezgő felületeknél jelentkezik. A rezgés kis amplitúdójú(1-5 nano m) és közepes frekvenciájú(5-100 Hz).
| Nagy a kopási sebesség (10-15 nano m/h).
| Mind csúszó, mind gördülő súrlódás hatására bekövetkezik.
| Az egymáson elmozduló felületek közé viszonylag apró szemű kemény ún. abraziv anyag(pór, oxidréteg) kerül, amely a lágyabb anyagba beágyazódva védi azt a keményebb anyaggal szemben, miközben mikro forgácsokat választ le annak felületéről.
| Dinamikus ismétlődő igénybevétel esetén gördülő mozgás hatására az alkatrészek felületi rétegei elfáradnak, apró ún. mikro repedések keletkeznek, majd ezen repedések tovább terjednek és ennek eredményeként a felületi réteg lepattogzódik, kigödrösödik.
| A kopási sebesség néhány tized µm/h .
| Gyorskopást, ill. berágódást okoz. Csökkenti az alkatrész kifáradási határát ez által repedést, törést okoz.
| Kopás sebesség 7-8 nano m/h.
5. Melyik állítás érvényes az oxidációs kopásra?
| A leggyakoribb kopásfajta, amely minden súrlódó, csúszó gépalkatrész elhasználódásában részt vesz valamilyen arányban.
| Az oxidréteg vékony hártyaszerű réteg formájában leválik.
| Az érintkezési felületeken a lokális fajlagos nyomás nagyobb, mint az egyik anyag folyáshatára, amely a felületi rétegek, érdességi csúcsok képlékeny alakváltozását okozza.
| A felületet fekete, vagy vörösesbarna lerakodás, oxidréteg borítja, valamint megfigyelhetők az adhéziós, abráziós kopásnyomai, ill. a gödrösödés, pittingesedés.
| Ez a fajta kopás legfőképpen a gördülő csapágyakban tapasztalható.
| Az egymáson elmozduló anyagok keménysége annyira különbözik, hogy a keményebb anyag kiálló csúcsai mozgás közben mélyedéseket, karcolásokat készítenek a lágyabb felületbe, ezáltal a lágy anyag mennyisége folyamatosan csökken.
| Két fajtája van a hidegkopás, és a meleg kopás.
| Legkritikusabb a felület alatt ébredő, a felülettel párhuzamos nyírófeszültség, és gyorsítják a felületi feszültségek és
6. Melyik állítás érvényes az oxidációs kopásra?
| A nagy terhelés okozta alak változáskövetkeztében a felületi réteg súrlódásos felhevülése és lokális képlékeny alakítottsága miatt megnő a gázoldó képesség, illetve a vegyületképződési aktivitás, ez pedig igen kemény oxidréteg kialakulásához vezet.
| A súrlódási folyamatot erős oxidáció kíséri. Rezgéssel gyorsított kontakt oxidáció, mely egymáshoz képest rezgő felületeknél jelentkezik. A rezgés kis amplitúdójú(1-5 nano m) és közepes frekvenciájú (5-100 Hz).
| Nagy a kopási sebesség (10- 15 nano m/h).
| Mind csúszó, mind gördülő súrlódás hatására bekövetkezik
| Az egymáson elmozduló felületek közé viszonylag apró szemű kemény ún. abraziv anyag(pór, oxidréteg) kerül, amely a lágyabb anyagba beágyazódva védi azt a keményebb anyaggal szemben, miközben mikro forgácsokat választ le annak felületéről.
| Dinamikus ismétlődő igénybevétel esetén gördülő mozgás hatására az alkatrészek felületi rétegei elfáradnak, apró ún. mikro repedések keletkeznek, majd ezen repedések tovább terjednek és ennek eredményeként a felületi réteg lepattogzódik, kigödrösödik.
| A kopási sebesség néhány tized µm/h .
| Gyorskopást, ill. berágódást okoz. Csökkenti az alkatrész kifáradási határát ez által repedést, törést okoz.
| Kopás sebesség 7-8 nano m/h.
7. Melyik állítás érvényes az abráziós kopásra?
| A leggyakoribb kopásfajta, amely minden súrlódó, csúszó gépalkatrész elhasználódásában részt vesz valamilyen arányban.
| Az oxidréteg vékony hártyaszerű réteg formájában leválik.
| Az érintkezési felületeken a lokális fajlagos nyomás nagyobb, mint az egyik anyag folyáshatára, amely a felületi rétegek, érdességi csúcsok képlékeny alakváltozását okozza.
| A felületet fekete, vagy vörösesbarna lerakodás, oxidréteg borítja, valamint megfigyelhetők az adhéziós, abráziós kopásnyomai, ill. a gödrösödés, pittingesedés.
| Ez a fajta kopás legfőképpen a gördülő csapágyakban tapasztalható.
| Az egymáson elmozduló anyagok keménysége annyira különbözik, hogy a keményebb anyag kiálló csúcsai mozgás közben mélyedéseket, karcolásokat készítenek a lágyabb felületbe, ezáltal a lágy anyag mennyisége folyamatosan csökken.
| Két fajtája van a hidegkopás, és a meleg kopás.
| Legkritikusabb a felület alatt ébredő, a felülettel párhuzamos nyírófeszültség, és gyorsítják a felületi feszültségek és inhomogenitások.
| A nagy terhelés okozta alak változáskövetkeztében a felületi réteg súrlódásos felhevülése és lokális képlékeny alakítottsága miatt megnő a gázoldó képesség, illetve a vegyületképződési aktivitás, ez pedig igen kemény oxidréteg kialakulásához
8. Melyik állítás érvényes az abráziós kopásra?
| A súrlódási folyamatot erős oxidáció kíséri. Rezgéssel gyorsított kontakt oxidáció, mely egymáshoz képest rezgő felületeknél jelentkezik. A rezgés kis amplitúdójú(1-5 nano m) és közepes frekvenciájú (5-100 Hz).
| Nagy a kopási sebesség (10- 15 nano m/h).
| Mind csúszó, mind gördülő súrlódás hatására bekövetkezik.
| Az egymáson elmozduló felületek közé viszonylag apró szemű kemény ún. abraziv anyag(pór, oxidréteg) kerül, amely a lágyabb anyagba beágyazódva védi azt a keményebb anyaggal szemben, miközben mikro forgácsokat választ le annak felületéről.
| Dinamikus ismétlődő igénybevétel esetén gördülő mozgás hatására az alkatrészek felületi rétegei elfáradnak, apró ún. mikro repedések keletkeznek, majd ezen repedések tovább terjednek és ennek eredményeként a felületi réteg lepattogzódik, kigödrösödik.
| A kopási sebesség néhány tized µm/h .
| Gyorskopást, ill. berágódást okoz. Csökkenti az alkatrész kifáradási határát ez által repedést, törést okoz.
| Kopás sebesség 7-8 nano m/h.
9. Melyik állítás érvényes a fáradásos (pitting) kopásra?
| A leggyakoribb kopásfajta, amely minden súrlódó, csúszó gépalkatrész elhasználódásában részt vesz valamilyen arányban.
| Az oxidréteg vékony hártyaszerű réteg formájában leválik.
| Az érintkezési felületeken a lokális fajlagos nyomás nagyobb, mint az egyik anyag folyáshatára, amely a felületi rétegek, érdességi csúcsok képlékeny alakváltozását okozza
| A felületet fekete, vagy vörösesbarna lerakodás, oxidréteg borítja, valamint megfigyelhetők az adhéziós, abráziós kopásnyomai, ill. a gödrösödés, pittingesedés.
| Ez a fajta kopás legfőképpen a gördülő csapágyakban tapasztalható.
| Az egymáson elmozduló anyagok keménysége annyira különbözik, hogy a keményebb anyag kiálló csúcsai mozgás közben mélyedéseket, karcolásokat készítenek a lágyabb felületbe, ezáltal a lágy anyag mennyisége folyamatosan csökken.
| Két fajtája van a hidegkopás, és a meleg kopás.
| Legkritikusabb a felület alatt ébredő, a felülettel párhuzamos nyírófeszültség, amelyet még gyorsítják a felületi feszültségek és inhomogenitások.
| A nagy terhelés okozta alak változáskövetkeztében a felületi réteg súrlódásos felhevülése és lokális képlékeny alakítottsága miatt megnő a gázoldó képesség, illetve a vegyületképződési aktivitás, ez pedig igen kemény oxidréteg kialakulásához
10. Melyik állítás érvényes a fáradásos (pitting) kopásra?
| A súrlódási folyamatot erős oxidáció kíséri. Rezgéssel gyorsított kontakt oxidáció, mely egymáshoz képest rezgő felületeknél jelentkezik. A rezgés kis amplitúdójú (1-5 nano m) és közepes frekvenciájú (5-100 Hz).
| Nagy a kopási sebesség (10-15 nano m/h).
| Mind csúszó, mind gördülő súrlódás hatására bekövetkezik.
| Az egymáson elmozduló felületek közé viszonylag apró szemű kemény ún. abraziv anyag(pór, oxidréteg) kerül, amely a lágyabb anyagba beágyazódva védi azt a keményebb anyaggal szemben, miközben mikro forgácsokat választ le annak felületéről.
| Dinamikus ismétlődő igénybevétel esetén gördülő mozgás hatására az alkatrészek felületi rétegei elfáradnak, apró ún. mikro repedések keletkeznek, majd ezen repedések tovább terjednek és ennek eredményeként a felületi réteg lepattogzódik, kigödrösödik.
| A kopási sebesség néhány tized µm/h .
| Gyorskopást, ill. berágódást okoz. Csökkenti az alkatrész kifáradási határát ez által repedést, törést okoz.
| Kopás sebesség 7-8 nano m/h.
11. Melyik állítás érvényes az súrlódásos oxidációs (fretting) kopásra?
| A leggyakoribb kopásfajta, amely minden súrlódó, csúszó gépalkatrész elhasználódásában részt vesz valamilyen arányban.
| Az oxidréteg vékony hártyaszerű réteg formájában leválik.
| Az érintkezési felületeken a lokális fajlagos nyomás nagyobb, mint az egyik anyag folyáshatára, amely a felületi rétegek, érdességi csúcsok képlékeny alakváltozását okozza.
| A felületet fekete, vagy vörösesbarna lerakodás, oxidréteg borítja, valamint megfigyelhetők az adhéziós, abráziós kopásnyomai, ill. a gödrösödés, pittingesedés.
| Ez a fajta kopás legfőképpen a gördülő csapágyakban tapasztalható.
| Az egymáson elmozduló anyagok keménysége annyira különbözik, hogy a keményebb anyag kiálló csúcsai mozgás közben mélyedéseket, karcolásokat készítenek a lágyabb felületbe, ezáltal a lágy anyag mennyisége folyamatosan csökken.
| Két fajtája van a hidegkopás, és a meleg kopás.
| Legkritikusabb a felület alatt ébredő, a felülettel párhuzamos nyírófeszültség, és gyorsítják a felületi feszültségek és inhomogenitások.
| A nagy terhelés okozta alak változáskövetkeztében a felületi réteg súrlódásos felhevülése és lokális képlékeny alakítottsága miatt megnő a gázoldó képesség, illetve a vegyületképződési aktivitás, ez pedig igen kemény oxidréteg kialakulásához
12. Melyik állítás érvényes az súrlódásos oxidációs (fretting) kopásra?
| A súrlódási folyamatot erős oxidáció kíséri. Rezgéssel gyorsított kontakt oxidáció, mely egymáshoz képest rezgő felületeknél jelentkezik. A rezgés kis amplitúdójú( 1-5 nano m) és közepes frekvenciájú (5-100 Hz).
| Nagy a kopási sebesség (10-15 nano m/h).
| Mind csúszó, mind gördülő súrlódás hatására bekövetkezik.
| Az egymáson elmozduló felületek közé viszonylag apró szemű kemény ún. abraziv anyag(pór, oxidréteg) kerül, amely a lágyabb anyagba beágyazódva védi azt a keményebb anyaggal szemben, miközben mikro forgácsokat választ le annak felületéről.
| Dinamikus ismétlődő igénybevétel esetén gördülő mozgás hatására az alkatrészek felületi rétegei elfáradnak, apró ún. mikro repedések keletkeznek, majd ezen repedések tovább terjednek és ennek eredményeként a felületi réteg lepattogzódik, kigödrösödik
| A kopási sebesség néhány tized nano m/h.
| Gyorskopást, ill. berágódást okoz. Csökkenti az alkatrész kifáradási határát ez által repedést, törést okoz.
| Kopás sebesség 7-8 µm/h .